![](https://www.theconservative.online/wp-content/uploads/2024/05/shutterstock_2449461883-640x427.jpg)
O condamnare clară a celor aproximativ 300 de atacuri cu rachete iraniene asupra Israelului și un apel la evitarea escaladării în regiunea Orientului Mijlociu, cu referire specială la securitatea globală. Acest lucru este cuprins într-o rezoluție adoptată săptămâna trecută de Parlamentul European, care condamnă, de asemenea, lansările simultane de rachete ale reprezentanților iranieni Hezbollah din Liban și ale rebelilor Houthi din Yemen, precum și atacul Israelului asupra consulatului iranian din Siria, la Damasc, la 1 aprilie. De fapt, Israelul a atacat clădirea consulatului iranian din Damasc, ucigând mai mulți pasdarani: printre ei se afla și generalul Mohammad Reza Zahedi, considerat punctul de unitate între guvernul de la Teheran și Hezbollah. În acest fel, israelienii și-au demonstrat capacitatea de a lovi ținte sensibile, cum ar fi misiunile diplomatice. Din acest motiv, Parlamentul European a decis să avertizeze Israelul, reamintind că birourile consulare și diplomatice sunt considerate inviolabile și inaccesibile în conformitate cu dreptul internațional. Riscul de escaladare a fost ridicat de câteva zile, Teheranul anunțând că va răzbuna moartea diplomaților săi. Pe măsură ce tensiunile au crescut, Iranul a răspuns în seara zilei de 13 aprilie prin încălcarea granițelor Israelului cu sute de rachete și drone, care au fost neutralizate datorită sistemelor de apărare aeriană ale Israelului și intervenției Statelor Unite. Din acest motiv, deputații europeni au decis să extindă sancțiunile împotriva statului iranian pentru a include producția și furnizarea de rachete și drone. O altă cerere importantă a Parlamentului European este includerea Corpului Gardienilor Revoluției Islamice din Iran pe lista organizațiilor teroriste întocmită de Uniunea Europeană.
Arme nucleare și ostatici
Rezoluția fără caracter obligatoriu, care a fost adoptată cu 357 de voturi pentru, 20 de voturi împotrivă și 58 de abțineri, are, prin urmare, o intenție clară: evitarea escaladării militare în regiunea Orientului Mijlociu și solicitarea tuturor statelor și actorilor nestatali de a da dovadă de maximă moderație. Începând cu 13 aprilie, situația pare să se fi calmat, în special datorită intervenției țărilor occidentale, care l-au convins pe premierul israelian Benjamin Netanyahu să nu aibă în vedere un nou răspuns față de Teheran. Cu toate acestea, tensiunile au fost mari și sunt încă foarte mari în prezent, în special pentru că Iranul continuă să încalce diverse acorduri privind energia nucleară și luarea de ostatici, asupra cărora Parlamentul European a intervenit. Parlamentul European a îndemnat autoritățile iraniene să respecte cerințele și angajamentele cuprinse în Planul comun de acțiune cuprinzător. În plus, în ceea ce privește ostaticii, deputații europeni au condamnat utilizarea ostaticilor în diplomație, tratându-i ca pe o simplă monedă de schimb, și au cerut Uniunii Europene în ansamblul său să ofere planuri de sprijin pentru familiile prizonierilor și, în același timp, să nu crească numărul de ostatici în mâinile autorităților iraniene. În cele din urmă, rezoluția adoptată de Parlamentul European sprijină decizia Consiliului European de a lansa operațiunea ASPIDES pentru a garanta libertatea de navigație în apropierea coastelor yemenite, solicitând în același timp Iranului să elibereze echipajele europene capturate în aceste zone.
O cerere fundamentală
În concluzie, riscul unei escaladări militare în Orientul Mijlociu rămâne ridicat. Deteriorarea relațiilor dintre Israel și Palestina a avut, fără îndoială, un impact negativ asupra stabilității regiunii, iar posibila implicare a altor state ar complica și mai mult încercările deja complexe de dialog pe care puterile occidentale încearcă să le realizeze. În plus, Iranul, care încalcă foarte des cele mai elementare drepturi ale omului, are o lungă istorie de comportament ostil față de Israel, iar relațiile s-au înrăutățit după atacul Hamas din 7 octombrie anul trecut. Acesta este motivul pentru care Parlamentul European a decis să intervină pentru a încuraja o dezescaladare în regiunea Orientului Mijlociu și pentru a apăra dreptul la existență al Israelului.